![](https://kofe.hu/parola/wp-content/uploads/2024/07/24-2-02-02-rotated.jpg)
A Közös Értékeink Program pillérei: Partnerségben! Fejlődésben! Akcióban! - Születéstörténet, az első pályázati kör és tanulságok
2024/2
Az elmúlt évtizedben a hazai civil társadalom helyzete jelentősen romlott, forrásteremtési lehetőségeik és szervezeti kapacitásaik csökkentek, működésüket pedig jogszabályok korlátozzák. Mindezt évről évre számos jelentés dokumentálja, elég csak a Civic Space Watch kiadványaira, a Civil Szervezetek Fenntarthatósági Indexére vagy az Európai Bizottság jogállamisági jelentéseire gondolni.
Csípős kora márciusi reggel van, talán inkább hajnal, nekem legalábbis biztosan, amikor a vadonatúj tarifarendszerben frissen vásárolt jegyemmel felülök a Szekszárd felé tartó buszra, hogy végigkövessem baranyai és tolnai civil szervezetek egész napos műhelymunkáját – felkészülésüket a Közös Értékeink Program következő pályázati felhívására. A szekszárdi pályaudvarról napsütésben sétálok a helyszínre, ahol a korán érkezők már javában kávéznak a teraszon. De miről szól egy ilyen nap, miért nem elég csak kiírni a pályázatokat, aztán pályázzon, aki akar? Mit jelent lebonyolítani egy komplex pályázati programot, és egyáltalán: miről szól a Közös Értékeink?
Ez a cikk ezeket a kérdéseket, a Program születésének a körülményeit járja körbe, és ismerteti az elmúlt másfél év pályázatkezelésének legfontosabb tapasztalatát. Az itt szereplő gondolatok a kollégák kollektív bölcsességét tükrözik, jelentős részben közös beszélgetéseink során fogalmazódtak meg, ez a cikk legalább annyira az ő érdemük is.
Egy születéstörténet
A Közös Értékeink Program a Norvég Civil Támogatási Alap 2017-es lezárulása óta az egyik legjelentősebb elérhető forrás a független civil szervezetek számára.
Az elmúlt évtizedben a hazai civil társadalom helyzete jelentősen romlott, forrásteremtési lehetőségeik és szervezeti kapacitásaik csökkentek, működésüket pedig jogszabályok korlátozzák. Mindezt évről évre számos jelentés dokumentálja, elég csak a Civic Space Watch kiadványaira, a Civil Szervezetek Fenntarthatósági Indexére vagy az Európai Bizottság jogállamisági jelentéseire gondolni. A demokratikus intézményrendszerek folyamatos gyengülése azonban nem csak hazánkban érzékelhető jelenség, hanem szerte Európában, különösen Kelet- és Közép-Európában kialakuló negatív trend.
A civil szervezetek védelme és megerősítésük ma már uniós szinten is a diskurzus része. Európai civil (ernyő)szervezetek sokéves fáradozásainak köszönhetően egyre többször kerül fel az uniós intézmények napirendjére a civil társadalom helyzete és egy egységes uniós civil stratégia kialakításának a szükségessége. Jelentős lépés volt ebbe az irányba a Citizens, Equality, Rights and Values (CERV) program elindítása, ami egységes szerkezetbe foglalta a korábban különböző programokban elérhető civil támogatásokat, különös tekintettel arra, hogy azok a kisebb, helyben működő szervezetek számára is könnyebben elérhetőek legyenek.
A program az összes tagállamban elérhető, keretösszege 1,5 milliárd euró, a források elosztására pedig nyílt pályázaton választják ki a jelentkezőket. Ezen a pályázaton nyert 4 millió eurót az Ökotárs Alapítvány vezette konzorcium egy hazai civil támogatási program megvalósítására – ez lett a Közös Értékeink Program. A konzorcium tagjai az Ökotárs mellett az Autonómia Alapítvány, a Kárpátok Alapítvány – Magyarország és a Közösségfejlesztők Egyesülete (KÖFE), legfontosabb célkitűzésünk pedig lehetőséget adni a civil szervezeteknek, hogy megerősödve tudjanak fellépni a számukra fontos ügyekben. Szükségünk van a munkájukra, a kitartásukra, az elkötelezettségükre, hogy Magyarországon jó legyen élni.
Az első pályázati kör tanulsága
Szekszárdi látogatásom során az egyik legfontosabb üzenet, amit kollégáim át akartak adni az ott megjelent civileknek, hogy a Közös Értékeink Program kulcsszava: a hatás. A szokványos pályáztatási gyakorlattól eltérően itt ugyanis nem megadott tevékenységi körökben lehet pályázni – ez tudatos döntés volt a felhívások összeállításakor. Az egyes pályázati tevékenységek elsősorban tervezett hatásuk felől értelmezhetőek, azaz, hogy mi az a változás (cselekvésben, gondolkodásban), amit szeretne elérni a szervezet a célcsoportjainál. Pályáztatóként nekünk az volt a fontos, hogy ez a szemlélet a pályázó civil szervezeteknél már pályázataik benyújtásakor is érvényesüljön.
![](https://kofe.hu/parola/wp-content/uploads/2024/07/24-2-02-02-rotated.jpg)
Bármilyen tevékenységet is végez ugyanis egy civil szervezet, az mindig értelmezhető egy tágabb összefüggésben is, az emberek életminősége és közösségei kontextusában. Ennek mentén tudunk alapvető emberi értékekről – méltóságról, szabadságról, szolidaritásról, igazságosságról és egyenlőségről – gondolkodni, és jogainkon keresztül mindezeket érvényesíteni. Ezeket a jogokat tartalmazza az Európai Unió Alapjogi Chartája, e köré épül a Közös Értékeink Program, a civil szervezetek működésükkel pedig nagyban hozzájárulnak ahhoz, hogy mindannyian élhessünk ezekkel az Európai Unióban garantált jogokkal.
A kérdés az, hogy mindezt mennyire tudatosan teszik. Ennek a szemléletnek az elsajátításához szerettünk volna minél több fogódzót adni, az ugyanis már az első pályázati kör során egyértelműen kiderült, hogy sokszor még a nagy kapacitásokkal működő, pályázatírásban gyakorlott, országos civil szervezetek számára is nehézséget okoz egy ilyen típusú pályázat összeállítása.
Segítség a felkészüléshez
Az első pályázati kör másik, egyben szomorú tapasztalata volt, hogy az évtizedes forráshiány, az azok elosztásában tapasztalható egyenlőtlenségek és az elrettentő jogszabályi környezet megtépázta a civil társadalom “középosztályát”. Ez nem csak a benyújtott pályázatok számában, hanem azok minőségében és a civil szervezetekkel folytatott beszélgetésekben is tetten érhető volt. Sokan, akik rendelkeztek a hasonló pályázatok megírásához és lebonyolításához szükséges tapasztalattal, már nem dolgoznak, vagy nem a civil szférában dolgoznak, a közepes méretű, főleg Budapesten kívüli civil szervezetek, akik ennek a programnak fontos célcsoportjai lennének, zsugorodásnak indultak, kapacitásaik leépültek, lehetőségeik beszűkültek. Bár továbbra is léteznek, sokszor nem tudnak újítani, nehezen térnek el bejáratott tevékenységeiktől. A pályázóknál gyakran tetten érhető a szolgáltatási szemlélet is, holott az aktív civil közösségek létrehozásához elengedhetetlen az érintettek bevonása, részvételük biztosítása már a tervezés korai szakaszaiban is – ez is elvárás a pályázók felé.
![](https://kofe.hu/parola/wp-content/uploads/2024/07/24-2-02-01.jpg)
Az első pályázati kör két kategóriája, a “Fejlődésben!” és a “Partnerségben!” a tervezett projektek megvalósítása mellett arra is ösztönözte a pályázókat, hogy ezt a lehetőséget saját szervezetük fejlődésére és partnerségeik megerősítésére is használják, és a nyertes pályázók éljenek a számukra igénybe vehető, kapacitásaik fejlesztését támogató szakmai segítséggel.
A második pályázati körben a szakmai támogatás lehetőségét nem csupán a támogatottaknak, hanem minden, a pályázást mérlegelő civil szervezet számára is szerettük volna biztosítani, hogy ezzel is segítsük a felkészülésüket. Az új pályázati kör meghirdetése előtt (ez lett a Fejlődésben+) féléves képzéssorozatot indítottunk, amely során a KÖFE közel félszáz szervezettel végzett intenzív önfejlesztő munkát, és így került sor – már a pályázati időszakban – a szekszárdi hackathonra (~ötletverseny) és egy kecskeméti műhelynapra is. Két utóbbi esemény célja kifejezetten a résztvevők magukkal hozott ötleteinek a kidolgozása volt, hogy tevékenységeiket a felhíváshoz jól illeszkedve, a várt hatások felől, közös európai értékeink mentén tervezhessék meg.
Szekszárdi látogatásom megerősített abban, hogy mindez nem lehetetlen feladat, és némi ráhangolódással, közös gondolkodással meg lehet találni a kapcsolatot civil szervezetünk tevékenysége és az uniós jogok érvényesülése között, ami nemcsak a pályázati felkészülésben jelent segítséget, hanem a szervezet önképét mélyrehatóan, hosszabb távon is formálhatja.
Akcióban?
A Közös Értékeink Program kiírásai három pilléren nyugszanak: Partnerségben! Fejlődésben! Akcióban! Az akciópályázat ezek közül nem új műfaj, a Norvég Civil Támogatási Alapban is lehetett hasonlóra pályázni, az akkori népszerűség azonban most megcsappant. Az okok sokfélék lehetnek, és ez részletesebb elemzésre vár, de közrejátszhat ebben a hazai érdekérvényesítés ellehetetlenülése és az ezt kísérő apátia, a hasonló ötletek finanszírozásának az átalakulása a közösségi adománygyűjtés – amúgy dicséretes – előretörésével és a pályázatok bürokratikusságának az elrettentő ereje a mozgalmi jellegű civil csoportok számára.
![](https://kofe.hu/parola/wp-content/uploads/2024/07/24-2-02-03.png)
Ezzel együtt a megvalósult akciók szerencsére igazolják, hogy mindig van tér a cselekvésre, és akár komoly változásokat is el lehet érni. Az egyik legjobb példa erre az a lakossági összefogás, amit a Dunakéke (Dunakanyar Kultúrtáj és Környezetvédelmi Egyesület) hozott létre Pilismaróton, az ő sikeres népszavazási kampányuk eredményeként, társadalmi nyomásra az önkormányzat végül elállt a bányanyitási terveitől, de a Kerékpárosklub is akciópályázaton érte el, hogy hosszú idő után a MÁV elköteleződjön a hosszútávú, rendszeres egyeztetések mellett a szolgáltatásaik kerékpárosbarát fejlesztéséről.
Zárszó helyett
A Közös Értékeink Program még javában fut, a civil szervezetek mellett – a jövőre és az utánpótlásra is gondolva – fiatalok európai tanulmányútjait is támogatjuk, hogy a kint megszerzett tudást hazahozzák, és a jó gyakorlatokat az itthoni civilekkel is megismertessék.
Folyamatosan kapjuk a – hol megerősítő, hol elgondolkodtató – visszajelzéseket, rengeteg adat, tudás és tapasztalat gyűlik, amikkel jól gazdálkodni feladat és felelősség. A program lebonyolítása egyben tanulási folyamat is számunkra, hogy minél jobban értsük és segíthessük a hazai civil szereplőket, és munkánk során mi is elérjük azt a hatást, amire igazán vágyunk: a hazai civil társadalom fokozatos megerősödését.
Szerző:
Farkas Bálint 2016-ban végzett nemzetközi tanulmányok szakon, a civil szférával már a 2010-es évek elején kapcsolatba került. 2019 óta az Ökotárs Alapítvány munkatársa, ahol főként kommunikációval, valamint a civil szervezetek közötti kapcsolatok erősítésével, civil együttműködések koordinációjával foglalkozik. A Közös Értékeink Program kommunikációsa.